<?xml version="1.0" encoding="utf-8"?>
<page xmlns="http://projectmallard.org/1.0/" type="topic" id="gedit-general-intro" lang="sv">

  <info>
    <link type="guide" xref="index" group="intro-second"/>
  <credit type="translator copyright"><name>Daniel Nylander</name><email>po@danielnylander.se</email><years>2007, 2008, 2009</years></credit><credit type="translator copyright"><name>Anders Jonsson</name><email>anders.jonsson@norsjovallen.se</email><years>2016, 2017, 2023, 2025</years></credit></info>

  <title>Introduktion till textredigerare i allmänhet</title>

  <section id="not-a-word-processor">
    <title>Inte en ordbehandlare</title>
    <p>En <em>textredigerare</em> måste särskiljas från <em>ordbehandlare</em>.</p>
    <p>Ett exempel på en ordbehandlare är <link href="https://www.libreoffice.org/">LibreOffice Writer</link> som ges ut som fri programvara med öppen källkod.</p>
    <p>En ordbehandlare låter dig skapa olika sorters dokument (uppsatser, brev, böcker o.s.v.), med förmågan att infoga bilder, tabeller och andra element.</p>
    <p>En textredigerare som <app>gedit</app> används för att skapa och redigera <em>textfiler</em>. Filerna som sparas av <app>gedit</app> och lagras på disk innehåller bara text.</p>
  </section>

  <section id="text-file-formats">
    <title>Textfilformat</title>
    <p>Med en textredigerare kan du skriva enkla anteckningar som fritext. Men texten kan också följa ett visst <em>format</em>.</p>
    <p>Andra program tar textfiler som indata, läser texten i dem, och producerar ett resultat. Webbläsare kan exempelvis läsa textfiler som följer HTML-format och renderar dem som sidor.</p>
    <p>Ett textfilformat anger hur innehållet behöver struktureras för att förstås av de andra programmen.</p>
  </section>

  <section id="examples">
    <title>Exempel</title>

    <section id="example-documents">
      <title>Skriva dokument</title>
      <p>Det är intressant att notera att med en enkel textredigerare och textfiler är det möjligt att skriva dokument så som de som produceras av en ordbehandlare.</p>
      <p>För att ta vårt tidigare HTML-exempel så görs infogning av en bild genom att hänvisa till en extern bildfil (exempelvis lagrad på disk i samma katalog). Även om bildfilen inte är en del av HTML-filen så vet en webbläsare att den behöver bädda in den i sidan.</p>
    </section>

    <section id="example-source-code">
      <title>Källkod</title>
      <p>Textfiler är inte begränsade till att skriva anteckningar eller dokument, ett annat område är att skriva <em>källkod</em> för att utveckla programvara med ett programmerings- eller skriptspråk.</p>
    </section>
  </section>

  <section id="syntax-highlighting">
    <title>Syntaxmarkering</title>
    <p>När text skrivs i ett visst format (eller ”språk”) så är det väldigt användbart att visuellt skilja de olika typerna av element åt, när en del av text har speciell betydelse. De speciella betydelserna beror på språkets <em>syntax</em>, d.v.s. hur saker ska struktureras.</p>
    <p>Detta görs genom att lägga till färger till texten (eller andra markeringssätt: fet, kursiv, understruken o.s.v).</p>
    <p>Det är viktigt att notera att dessa färger <em>inte</em> sparas till filen. Det är i stället textredigeraren som presenterar texten på det sättet för användaren.</p>
  </section>
</page>
